![Ócsa legidõsebb része, az Öregfalu, közepén a XIII század elején épült román bazilikával, igazi néprajzi csemege. 1975-ben a területtel együtt helyezték védelem alá a 62 portából álló falurészt, melynek kétbeltelkes településszerkezete több száz éves. A templomot körülölelõ kicsi telkeken álló parasztházak legöregebbjei a XVIII sz. végén épültek. A településforma lényege, hogy nem a lakóház udvarán, hanem a lakótelkeket övezõ kertben, ólastelkeken voltak a telkes jobbágyok istállói, széna-szalma boglyái, cséplõhelyei és itt tartották az egész állatállományt. Mivel a férfiak igen sokszor éjszakára is kint maradtak, a szállástelkes ragadványnév is ismert erre a településszerkezetre. A védelemnek köszönhetõen ma hat egyedi mûemléki védelem alatt álló ház van az öregfaluban, megõrizve a kor magyaralföldi építészetének sajátosságait. Az OTK létrejöttekor megvásárolt elsõ, közvetlen a templom mellett álló épület és porta ad otthont néprajzi gyûjteményünk nagy részének. Ezt az épületet irodának vásárolták, de gyorsan kiderült, hogy a kulturális értékek, mint a kétbeltelkes településszerkezet, népi építészetünk magyaralföldi háztípusának épen megmaradt házai, a pincesor nem üres csigaházhoz hasonlóan, elhagyatottan maradt fenn, hanem azt gazdag élet tölti meg. A 20-30-as években született nemzedékbõl élnek még, akik eredeti népviseletüket használják, nem vetkõztek ki. A pincesoron 300 éve minden évben megtöltik a hordókat. Tárgyi emlékeiket, eszközeiket és szerszámaikat megõrizték, sokat azok közül még használnak is. Minden arra sarkallta az akkori vezetõt, hogy összegyûjtse, megmentse mindezt az utókor számára. Megszületett az elhatározás, elkezdõdött a gyûjtés. A gyûjtemény 80-90 százalékát szeretettel, segíteni akarással ajándékozták oda a lakosok. 1980-ban falra került a mûködési engedély és megnyílt a látogatók elõtt az Ócsai Tájház. Ma már öt porta épületegyüttesének összefoglaló neve a Tájház. A telkek egy kivételével átjárhatók, az udvaron padokat helyeztünk el, hogy ebben a régmúltat idézõ, békés környezetben mindenki kedvére megpihenhessen. Az épületeknek külön nevük van. A Tájházban és az udvarán lévõ istállóban van a néprajzi gyûjtemény. A szomszédos telken egy annál szerényebb, kéthelyiséges zsellérház áll, ezt Melegedõnek nevezzük. Ezt az épületet](https://www.kpe.hu/wp-content/uploads/2020/06/1023.jpg)
Nyaralásunk tervezése közben érdemes gondolnunk otthonunk és értékeink biztonságára is. És mi az, amit mindenképpen „hagyjunk itthon”? A posztolási kedvünk, ugyanis a közösségi oldalak a betörők egyik legjobb információforrásává váltak. A hirado.hu-nak Varga Balázs rendőr alezredes, az ORFK Bűnmegelőzési Osztály munkatársa adott hasznos tanácsokat, hogy a pihenés minél gondtalanabb legyen.
Kamerák: kellenek vagy nem?
A megfelelő otthonvédelmi rendszerek sokat segíthetnek. Még a látszat is képes távol tartani a piti bűnözőket, ezért érdemes időzíthető lámpakapcsolókat, tévéimitátort beszereznünk, amik azt a látszatot keltik, hogy van otthon valaki. Az álkamerák, infravörös fények, a hangos nyitásvédő zárak, mozgásérzékelős lámpák sokat segíthetnek.
„A látható, azonban bármely távfelügyeleti rendszerbe nem bekötött rendszernél el kell mondani, hogy manapság már koránt sem jelentenek akkora védelmet, ugyanis azt látjuk, hogy a környezetnek a közömbössége sajnos sok esetben nem segíti a sértett tulajdonának megőrzését. Sokszor a riasztó hangjára már fel sem kapjuk a fejünket, mert inkább arra gondolunk, hogy tévedés, vagy egy elromlott eszköz” – mondta a hirado.hu-nak Varga Balázs rendőr alezredes, az Országos Rendőr-főkapitányság (ORFK) Bűnmegelőzési Osztály munkatársa.
Komolyabb védelmet azok a riasztórendszerek nyújtanak, amelyek be vannak kötve távfelügyeleti szolgáltatóhoz,
mely egy kivonulással azonnal megállapítja, hogy az ingatlannál történt-e incidens, és ezt követően értesíti a rendőrséget.
Biztonságban?
A bejárati ajtónál a legtöbben figyelünk arra, hogy több ponton záródó biztonsági darab legyen, de a hátsó ajtónál már elfeledkezhetünk erről, ezt pedig a betörők is tudják.
Legyen minden ajtónk tömör, erős és biztonságos, az elérhető közelségben lévő ablakokra szereltessünk rácsot, vagy legalább lássuk el őket betörésgátló fóliával – a szúnyogháló nem alkalmas erre.
Fontos elmondani, hogy ha az elkövetők kiszemelik az ingatlant, mindig egy olyat keresnek, ahol a legkisebb az ellenállás. Tehát amikor azt látják, hogy biztonsági eszközök garmadájával állnak szemben, az nem fogja őket csábítani.
Minél több eszköz van látható módon kiépítve a házon, az annál inkább eltéríti az elkövetőt – mondta az ORFK munkatársa.
Mit hagyjunk otthon?
Nem vihetjük magunkkal az összes ékszerünket, meg az otthon tárolt pénzt, de ettől még megóvhatjuk a távollétünkben. Szerezzünk be egy biztonságos széfet, és tetessük nem feltűnő helyre! Értékeinkről – ha már mindenképpen otthon szeretjük tartani, és nem bankban – készítsünk listát, és ezt a papírt ne a széfben tároljuk, legyen belőle biztonsági másolatunk!
Ha mégis megtörtént a baj, sokkal rövidebb ideig tarthat a nyomozás, ha az értékes tárgyakról fényképeket, felbecsült árat is tartalmazó listánk van – tanácsolta az alezredes.
Amit még érdemes otthon hagyni, az a posztolókedvünk.
A közösségi oldalunkra ne írjuk ki, hogy hurrá, nyaralni megyünk, mert ezzel azt is közöljük a nagyvilággal, hogy szabad a vásár az otthonunkat illetően.
Ne jelentkezzünk be automatikusan a külföldi országban, és a képeket is a nyaralás után osszuk csak meg!
Varga Balázs rendőr alezredes hozzátette, hogy a többéves munka, amit a rendőrség folytat annak érdekében, hogy segítsen a lakosoknak a lakásbetörések kivédésében, kezd beépülni a köztudatba, és a statisztikák is azt mutatják, hogy nemcsak a betöréses lopásban, de egyéb vagyonelleni bűncselekményeknél is sokkal tudatosabbak az állampolgárok.
Forrás: hirado.hu